![](https://res.cloudinary.com/svenskt-tenn/c_limit,w_4200/t_3_4,w_3840,f_auto/v1719347905/svenskt-tenn_anna-petrus_accessories--pewter_candle-holder-youth___metal--pewter__113582__0_oe5vps.jpg)
Ljusstake Yngling
Det tidlösa tennet har varit Svenskt Tenns signum sedan starten 1924, och många unika tennföremål finns bevarade i arkivet. Till hundraårsjubileet 2024 lanseras nu fyra av dessa föremål ihop med ett klassiskt vitrinskåp av Josef Frank.
Tidlösa tennföremål.
Estrid Ericson, teckningslärarinnan från Hjo, grundade Firma Svenskt Tenn i oktober 1924. Med sig hade hon då den erkände tennkonstnären Nils Fougstedt som konstnärlig medarbetare och chefsformgivare. Under de första åren samarbetade hon även med formgivare som Anna Petrus Lyttkens och Björn Trägårdh.
Nu till hundraårsjubil´éet 2024 lanseras fyra exklusiva tennföremål från dessa formgivare ihop med ett klassiskt vitrinskåp av Josef Frank. Lanseringen är en hyllning till Svenskt Tenns historiska arv och de tidiga åren som kom att forma företagets historia.
Ljusstake Yngling.
Ljusstake i tenn föreställande en Arkaisk yngling, formgiven av Anna Petrus för Svenskt Tenn 1927. I skapandet av tennljusstaken inspirerades hon bland annat av det så kallade ”Arkaiska leendet” – ett av de mest säregna dragen i grekisk konst. Det Arkaiska leendet var ett vänligt, gåtfullt leende som ofta förekom på skulpturer och djupreliefer under den Arkaiska perioden i antikens Grekland (700-480 f.Kr.), då unga flickor och ynglingar ofta användes som motiv. Anna Petrus använde sig av detta drag och skapade ynglingen i tenn både som tennljusstake, figur, vas och nåldyna. Tennljusstaken visades bland annat på utställningen Bygge och Bo på Liljevalchs Konsthall i Stockholm, 1928.
En rund tennburk med knopp i mässing, formgiven av Björn Trägårdh 1935-36. Det så kallade ”Panamamönstret” finns med på ett flertal tennföremål formgivna av Björn Trägårdh under denna period, och det har fått sitt namn efter likheten med den flätade panamahatten. Burk Panama är ett tidlöst konstverk, som bland annat har visats i utställningar på Sven Harrys konsthall i Stockholm, Röhsska museet i Göteborg och Didrichsens konstmuseum i Helsingfors.
Ett fruktfat i tenn, format som en blomma och inspirerat av holländska keramiska fat, så kallade buckelfat, från 1600-1700-talet. Fruktfatet formgavs av Estrid Ericson 1924. Det var bland de allra första föremålen som såldes på Svenskt Tenn, och finns bland annat med i företagets tennkatalog från 1925. Fruktfatet i tenn blir särskilt vackert i kontrast mot frukter som äpplen, plommon och vindruvor.
Satsbord Noaks ark är framtaget i limiterad upplaga om 30 exemplar till Svenskt Tenns hundraårsjubileum 2024.
Dekoren på tennskivorna är ritad av Nils Fougstedt för Svenskt Tenn 1927. Idag graveras bordet för hand av Michiko Englund efter en förlaga i Svenskt Tenns arkiv. Varje exemplar är försett med äkthetsbevis i form av numrerad plakett.
Motiv av Nils Fougstedt.
Gravyr av Michiko Englund.
Josef Frank ansåg att vitrinen gärna fick ingå i en modern inredning, och menade att de föremål som placeras i skåpet inte nödvändigtvis behöver vara av samma slag. Istället bör vackra saker blandas med nyttiga, så som man ju brukar göra i hemmet i övrigt.
Denna vitrin, med höga cabriole-ben och så kallade ”klubbfötter”, är ett typiskt exempel på ett engelskt ”display cabinet” – perfekt för att visa upp vackra och spännande föremål i ett hem. Det formgavs av Josef Frank för Svenskt Tenn 1957.
Ljusstake Yngling
Burk Panama Rund
Ytterfoder Paradiset
Fruktfat
Satsbord Noaks Ark
Vas Syltkruka
Ljusstake Flow
Vitrinskåp 2217